Illusztris vendégek részvételével mutatták be a Radics Béláról készült életrajzi filmet Párkányban
2023. május 26-án, pénteken pár izgalmas történettel, néhány érdekes szakmai információval és jó pár kulisszatitokkal lett gazdagabb az, aki jegyet váltott a magyar „gitárkirály” életrajzi filmjének felvidéki bemutatójára.
![kosik-kristof-miklosi-ilona-voros-istvan-klacsan-gabor-dunai-csenge-remenyi-mihaly-vinnie-es-nagy-jozsef-citrom](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2023-05/kosik-kristof-miklosi-ilona-voros-istvan-klacsan-gabor-dunai-csenge-remenyi-mihaly-vinnie-es-nagy-jozsef-citrom.jpg?itok=d5yroBAr)
A párkányi Danubius moziban ugyanis a vetítés előtt egy félórás beszélgetésre került sor, amelyen olyan személyek vettek részt, akiknek valamilyen közük van a filmhez vagy Radics Bélához, illetve a gitárhős hagyatékához, munkásságához.
Klacsán Gábor filmrendező szerint már sokkal korábban filmre kellett volna vinni valamilyen formában az ő életét, és hagytunk 40 évet eltelni úgy, hogy Radics Béláról nem készült semmi komolyabb, vagy legalább félig komoly produkció, egy átfogó, komoly kutatásra építő mozgókép, amely méltóképpen bemutatta volna a személyét, munkásságát, leszámítva néhány nagyon informális és tartalmas, de igazából „beszélő fejekre” épített dokumentumfilmet.
A filmnek nehezen kategorizálható a műfaja, de az elmúlt néhány évben lengyel és amerikai filmesek hozták létre ennek a kifejezésmódnak a keretét, tehát ez egy kis filmfejlődési történet is egyben abból a szempontból, hogy a játékfilmek egyre több dokumentarista elemet igyekeznek használni, míg a dokumentumfilmek régóta törekszenek arra, hogy minél inkább élvezetesebben és játékfilmszerűbben mutassák be az ő témájukat, ecsetelte Klacsán Gábor, aki szerint ezt a két utat gondolták tovább és valósították meg.
mesélte Kosik Kristóf.
Miskolci Ilona szerint Béla varázsa nemcsak a színpadon mutatkozott meg, hanem abban is rejlett, hogy az egyszerű, „mezei” rajongókat is tisztelte és mindenkit úgy kezelt, mintha a barátja lett volna. Azt sem sokan tudják róla, hogy nagyon olvasott ember volt, akitől rengeteget lehetett tanulni.
elevenítette fel a régmúlt időket Miskolci Ilona.
Dunai Csengének, Ilona karakterének megformálása előtt, sajnos nem volt lehetősége találkozni az özveggyel, így nehéz feladat volt számára olyasvalakit megformálni, akit nem ismer személyesen, vagy akiről nem sok információja van, de Klacsán Gáborral elindultak egy úton, ami a filmből majd kiderül.
mesélte a színművésznő.
mondta Vörös István.
szögezte le a Prognózis zenekar egykori frontembere, aki szerint a Taurus zenekar volt az a csapat, amelyben Béla már hozzá hasonló színvonalon játszó muzsikusokkal zenélt, lényegében elsőként hard rockot Magyarországon, és ha engedélyezték volna számukra a nagylemezt, akkor egészen biztosan nemcsak az undreground vonalon váltott volna ki az országban zenei robbanást, hanem minden szinten. Ez végül is két akkori zenésztársának sikerült, hiszen a Som Lajos vezette Piramis és Balázs Fecó Korálja is hatalmas sikereket ért el pár év múlva.
A film zenei anyagát az elejétől a végéig az Edda művek gitárosa, Alapi István és csapata játszotta fel.
mesélte Klacsán Gábor.
Reményi Vinnie, a Come On Rock Band énekese beavatott bennünket a részletekbe, hogy miképpen lett a filmben a Radics Bélát alakító Rák Zoltán „énekhangja”:
Tóth József „Citrom” elmondása alapján egyszer találkozott Radics Bélával, de akkor „nagyon hosszan” beszélgettek:
mesélte nevetve. Színpadon természetesen többször látta, már a Kisstadionban is, amikor a Taurus-szal a Free előtt játszott, mondta Citrom. Két dolog inspirálta őket a tekintetben, hogy ezt a szerzői lemezt megcsinálják 1990-ben: az egyik Ómolnár Miklós Radics Béláról szóló életrajzi könyve, a másik pedig egy Metró klubbeli felkérés volt egy Jimi Hendrix emlékkoncertre, ahol vendégük volt Deák Bill Gyula, és akkor közösen eljátszották Radics legendás dalát, a Zöld csillagot, melynek rendkívül nagy sikere volt. Ennek hatására egy saját klubot is létrehoztak a kultikus helyen, ahol a közönség tagjai hívták fel figyelmüket Béla dalaira.
emlékezett vissza Tóth József. Az általuk elkészített demóanyagot végül elvitték Soldos László „Bölényhez”, aki a Tűzkerékben mint dobos együtt játszott Bélával. Az ő segítségével jutottak el Som Lajoshoz, aki szintén meghallgatta az anyagot és azt mondta, hogy Béla miatt ennek a kiadványnak el kell készülnie.
Ezután Vörös István és Kosik Kristóf megpendítette a „Szent Grált”, Radics Béla legendás gitárját, vagy a „kotrót”, ahogy maga Béla is emlegette. A hangszer simán, effektek nélkül volt beszúrva a gitárkombóba, de mégis elemi erővel dörrent meg, megidézve egyrészt Béla soundját (köszönhetően a hangszer elektronikájának módosítása, egyénre szabása miatt, amelyet még a gitárkirály kérésére változtattak meg), másrészt a Gibson SG sajátosan sötét, fátyolos hangkarakterisztikáját. Természetesen a gitárhős legismertebb dalaiból is hallhattunk rövid részleteket. A hangszerbemutató után pedig következett a film felvidéki premierje, amely a Regnum Marianum polgári társulás jóvoltából az E.M.M. projekt keretében valósulhatott meg.
![a-beszelgetes-resztvevoi](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/nagykep_large/s3/2023-05/a-beszelgetes-resztvevoi.jpg?itok=Ace3L6UU)