Három évtizednyi cserkészmozgalom
Egy újjáéledt közösség – Szemelvények a Szlovákiai Magyar Cserkészmozgalom történetéből címmel adott otthont a dunaszerdahelyi Csallóközi Múzeum a 30 év távlatára visszatekintő szervezet életéből. Az 1990-ben újraalakult szervezetnek már 1913-ban is megvoltak a cserkész gyökerei, amelyekre bizton tudtak támaszkodni a későbbiekben.
![](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2020-09/img_20200911_134116.jpg?itok=OqRqU4T_)
A jubileumi rendezvény megnyitóján üdvözölték Dunaszerdahely alpolgármesterét, Karaffa Attilát, valamint Zsidó János nyékvárkonyi esperes-plébánost is. A kiállítás kurátora Csémi Szilárd ,,Kismedve” volt, aki a Szlovákiai Magyar Cserkészszövetség ügyvezető igazgatója is egyben. Köszöntötték továbbá az észak-komáromi Kuckó polgári társulás elnökségi tagját, Csémi Ildikót, a Szülőföldem elnevezésű kiállítás kurátorát, Peczár Károlyt, a cserkészszövetség egykori elnökét, Ajpek Gabriellát, a Csaplár Benedek Városi Művelődési Központ igazgatóját, Takács Tímeát, a Csallóközi Könyvtár vezetőjét, Lacza Ilonát, a Csallóközi Múzeum igazgatóját, Nagy Ivánt, az előző vezetőt, Zsigmond Tibort és a Szlovákiai Magyar Cserkészszövetség jelenlegi elnökét, Gál Eriket.
A megnyitón Csémi Csillag Virág, a 23. számú Arany János Cserkészcsapat tagja lépett fel, gitárjátékával és énekével.
Nagy Iván köszöntőbeszédében elmondta, hogy a cserkészet az ő életéből kimaradt, ám arra tisztán emlékszik, hogy Ág Tibor megkérte őt, hallgassa meg azokat a népdalokat, amelyeket a cserkésztáborra választott ki a fiatal cserkészek és a táborban résztvevők számára. Akkor még kazettán hallgatták ezeket a népdalokat, de még most is használják őket a cserkészek. "Már akkor micsoda ereje volt a magyar népzenének, s dicséretre méltó, hogy ezt a vonalat is fontosnak tartják tovább vinni mind a mai napig a szervezet tagjai."
A Szlovákiai Magyar Cserkészszövetség elnöke, Gál Erik úgy fogalmazott, hogy a kiállításon megtalálható tárgyak bizonyítják, mennyi értéket adtak önzetlenül a cserkészvezetők az elmúlt évek alatt. ,,Nem számolva időt és energiát, mert tudták, hogy amit tesznek erővel és lélekkel bír” – tette hozzá. Amit ezért a munkáért kap a cserkészvezető, az a gyerekektől származó hála és a pozitív visszajelzések.
Az indulásnál a cserkészmozgalom egyfajta hídként szolgált a szlovákiai magyar fiatalok között.
Zsidó János visszaemlékezett a mozgalom ’89 utáni létrejöttére, beszédében az újonnan alakult cserkészszövetségre tért ki, amely már akkor is jókedvet, örömet és barátságokat hozott a cserkészek számára.
Csémi Szilárd ,,Kismedve” elmondása szerint a Kuckó polgári társulás őrzi a kiállított tárgyakat, amelyek a Szlovákiai Magyar Cserkészszövetség tulajdonát képezik. A kiállításon láthatóak fényképek, emléktárgyak, színes cserkésznyakkendők és természetesen a legfontosabb cserkészkellék, a bicska.
A Szülőföldem nevezetű fényképkiállítás 24 képe (vászonra nyomtatott) közül 12 árverésre került, ugyanis a kiállítás megálmodói így szerették volna támogatni a cserkészek szövetségét. A járványhelyzetre való tekintettel a szervezet nem bővelkedik pályázati támogatásokban. Peczár Károly cserkész, valamint ennek a képkiállításnak a kurátora, biztatta a jelenlévőket, hogy nyugodt szívvel támogassák a cserkészeket, hiszen az adomány felhasználása jó célokat fog szolgálni.
A kiállítás szeptember 26-ig megtekinthető a Csallóközi Múzeum kiállítótermében.
![](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/nagykep_large/s3/2020-09/img_20200910_165406.jpg?itok=M6v1xAjj)