A világon egyedülálló színházi függöny készül a Nemzeti Színházban
A Nemzeti Színház készülő nagyfüggönyének sajtónyilvános és az érdeklődők számára nyitott bemutatója a Nemzeti Összetartozás Napja alkalmából. A 11 órakor kezdődő rendezvényen részt vesz Vidnyánszky Attila vezérigazgató, Kustán Melinda textiltervező iparművész és több mint száz hímzőasszony, aki a nagyfüggöny készítésében szerepet vállalt.
![Függöny](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2024-05/c47r3674-enhanced-nr.jpg?h=d51db8b7&itok=udBqnr0n)
Különleges eseménynek ad otthont a Nemzeti Színház 2024. június 4-én, a Nemzeti Összetartozás Napján 11 órától. A teátrum vezérigazgatója, Vidnyánszky Attila felkérésére Kustán Melinda textiltervező iparművész 2019-ben megalkotta egyedi koncepcióját a színház új nagyfüggönyének megtervezésére és kivitelezésére. Az életfát ábrázoló, 167 négyzetméteres textil 64 magyar tájegység hímzési motívumait felhasználva készül a Kárpát-medence számtalan pontján.
Az öt éve zajló, rendkívül összetett képzőművészeti-logisztikai munkálatokba kaphat betekintést, aki június 4-én a Nemzeti Színházba látogat. Az egész napos program sajtónyilvános részén (11 és 12.30 között) nemcsak a hímzőasszonyokkal találkozhat, hanem beleláthat a készület különböző fázisaiba is. Vendégeinket az alkalomhoz illő interaktív programokkal várjuk a Nemzeti Színházban. A hímzőasszonyok az eseményt követően kulisszajáráson vesznek részt, majd megtekintik a Tizenhárom almafa című, Wass Albert azonos című műve és korabeli dokumentumok alapján Vidnyánszky Attila által rendezett előadást.
Kustán Melinda textiltervező iparművész a nagyfüggöny koncepciójáról
A nagyszínpad függönye – a magyar textiltörténeti remekekhez hasonlóan – programkárpit kell, hogy legyen. Inspirációként főként a magyar királyok koronázási palástja 1031-ből; a XIV. századi zárai antependium; Mátyás király trónkárpitja; Erdély és a Lorántffy család egyesített címerével díszített kárpit; Erdélyi szőnyegek; az Esterházy-kincstár főúri textiljei; kazulák, miseruhák; hímzett női kisbundák és férfi subák, vócos subák; a Kárpát-medence parasztház öltözékei, szabadrajzú fonalas munkái szolgáltak.
A nagyszínpadi függöny vezető motívuma az életfa, melynek törzsét a honfoglalás kori művészet remekei – a Rakamaz-strázsadombi, a Tarcalon, Rétközberencs határában és másutt megtalált – tarsolylemezek díszítményei ihlették, lombozatát pedig a Kárpát-medence területén fellelhető 60 néprajzi tájegység motívumkincsének feldolgozásai alkotják.
Az életfa az ismert kultúrák mindegyikében vezető motívumként szerepel, akár égig érő faként, tetejetlen faként, vagy világfaként – a sámánszertartás fájaként – ismerünk rá.
Népművészetünk növényi ornamentikáinak minden egyes motívumcsoportja önmagában hordozza a teljességet, hasonlóképpen ahhoz, ahogy egy sejt leképezi az univerzum egészét. Mégis: mindössze a mesterember tisztes teljesítményét nyújtanám, ha csupán a néprajzi örökségünk egyes mintaelemeit, mint utalásokat, vagy mint építő köveket illeszteném a nagy alkotás szerves egészébe.